EUROOPAN UNIONI
Euroopan sosiaalirahasto					          

VERKOTTUVAT PIENOSUUSKUNNAT – NETCO
(1.11.2004 – 31.12.2007)

HANKKEEN LOPPURAPORTTI

1. Yhteenveto projektin toteutuksesta ja tuloksista. 

Netco – verkottuvat pienosuuskunnat –hankkeen tavoitteena oli parantaa pienten osuuskuntien toimintaedellytyksiä ja kehittää osaamista sekä testata, miten osuuskunnat voisivat löytää hyötyjä verkostoitumisesta ja keskinäisestä yhteistyöstä. Erityisesti hankkeen toimenpiteet kohdistuivat 1990-luvulla syntyneisiin pienosuuskuntiin, joiden oli ollut hankala saada kasvu-urasta kiinni ja joiden jäsenet olivat vajaatyöllistyneitä. 

Hankkeen toteutuksessa keskeinen rooli oli alueellisilla osa-hankkeilla, joista kukin pyrki vastaamaan erityisesti oman alueensa erityistarpeisiin. Projektissa osuuskuntia aktivoitiin mm. neuvontaa ja konsultointia antamalla, henkilökohtaisin tapaamisin sekä koulutustilaisuuksia ja seminaareja järjestämällä. Lisäksi tuotettiin materiaalia mm. lehtikirjoitusten, esitelmien ja opintomateriaalin muodossa, josta esimerkkinä lopputuotteena valmistunut työkirja osuuskuntien kehittämisen tueksi. Osuuskuntien asiaa edistettiin myös lobbaamalla paikallistason virkamiehiä ja vaikuttajia.

Hankkeessa tehtiin myös kansainvälistä yhteistyötä. IFIPO-nimellä kulkenut yhteishanke italialaisten ja puolalaisten kumppanien kanssa onnistui vähintäänkin tyydyttävällä tavalla. Jokaisessa maassa järjestettiin yksi isompi kansainvälinen seminaari ja yhteisiä työpalavereja (workshops) sekä keskinäisiä opintovierailuja paikallisiin osuuskuntiin Suomessa, Italiassa ja Puolassa.

Netco-projektin hallinnoijana toimi Pellervo-Seura ja kumppaneina Osuustoiminnan Kehittäjät – Coop Finland, Sataosaajat Osuuskunta sekä Idekoop osuuskunta. 

Pellervo-Seuran vastuulla oli hankkeen hallinnointi, tilitys- ja maksatusasiat, yhteydenpito rahoittajaviranomaisiin, ohjausryhmän toiminnasta vastaaminen, kansainvälisen hankkeen koordinointi ja sen ohjausryhmään osallistuminen sekä erityisesti Etelä-Suomen alueen osahankkeesta vastaaminen. Pellervo myös ylläpiti Netco-hankkeen nettisivuja ja vastasi lopputuotteena valmistuneen osuuskuntien työkirjan graafisesta taittotyöstä ja painattamisesta.  

Lisäksi Pellervo vastasi osuustoimintayrittäjyyden perusneuvonnasta mm. perustamis- ja lakineuvonnasta ja siihen liittyvän materiaalin tuottamisesta sekä pyrki edistämään suomalaisten ja hankkeen kohderyhmänä olleiden osuuskuntien etuja myös yleisemmällä tasolla.

Sataosaajat Osuuskunnan eli alueellisesti Läntisen Netcon tavoitteena oli verkostoitumisen avulla vahvistaa Satakunnan alueella olevien osuuskuntien liiketoimintaa. Tavoitteena oli kouluttaa osuuskuntien avainhenkilöitä hyödyntämään yhteismarkkinointia (Työpörssi) ja antaa koulutuksen ja yhteistoiminnan keinoin työkaluja yritysten menestymiseen (Ok-Verkko).

Yrittäjien sijaisjärjestelmän (Sataska) suunnittelu ja toteuttaminen sekä sijaisten kouluttaminen toi uutta liiketoimintaa alueen osuuskuntiin ja samalla osuuskunnat saivat uusia aktiivisesti toimivia jäseniä. Sijaisten kannalta järjestelmän kehittäminen antoi mahdollisuuden mielekkääseen työllistymiseen. 

Satakunnan alueen osuuskuntien vastuuhenkilöt osallistuivat kansalliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön (IFIPO) ja saivat käyttökelpoisia ideoita omien osuuskuntien liiketoiminnan kehittämiseen.

Läntinen Netco oli päävastuussa opiskelumateriaalin koostamisesta nettiin ja kansainvälisten nettisivujen tekemisestä sekä aineistojen kääntämisestä englannin kielellä. Lisäksi Sataosaajien edustaja osallistui aktiivisesti teematyöskentelyyn.

Osuustoiminnan Kehittäjät – Coop Finlandin vastuulla olleessa Netcon pohjoisessa osiossa ensimmäisenä tehtävänä oli rakentaa Lapin osuuskuntien liiketoimintaa tukeva kehittämis- ja osaamisverkosto ja keskus. Netcon alkutaipaleella vuonna 2005 perustettiinkin Lapin OK-palvelut yhdistys ry ( www.lapinok-palvelut.net ), joka jää elämään myös projektin päätyttyä ja toimii jatkossakin verkostojen rakentajana Lapissa.

Netco Pohjoisen tavoitteena oli soveltaa projektin kumppanuudessa syntyviä liiketoimintamalleja Lappiin. Pohjoisessa esiteltiin mm. satakuntalainen Työpörssi – malli, jonka tarpeellisuudesta Lapissa tehtiin myös selvitys. Lisäksi selvityksiä tehtiin mm. Lapin käsityöosuuskuntien nykytilanteesta että Rovaniemen yritysten kiinnostuksesta tulla mukaan sosiaaliseen yritysverkostoon. Perustettiin ja julkaistiin Lapin osuuskuntien nettilehteä yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa (www.cooparctic.net). 

Itä-Suomen osiosta Netco-hankkeessa vastasi Idekoop osuuskunta, joka toteutti projektin aikana osuuskuntien liiketoiminnan kehitykseen ja pienyritysten yhteistyöhön liittyviä kartoituksia ja ohjausta useilla alueilla Savossa sekä Kuopion Seudulla. Lisäksi Idekoop tuki erilaisten alueellisten verkostojen kehittämistyötä mm. käsityöalan taitajien ja yrittäjien yhteistyön kehittymistä laajemmalla alueella Sisä-Savossa sekä metallialan verkoston käynnistämistä Keski-Karjalassa. Itäisellä Netcolla oli merkittävä vaikutus näiden verkostojen syntyyn.

Itäinen Netco koordinoi koko hankkeen arviointityön toteutusta, joka toteutettiin itsearviointina ja jonka käytännön toteuttajana oli LTT-tutkimus Oy.

2. Projektin lähtökohta, tavoitteet ja kohderyhmä

Ennen projektia vuosien aikana syntynyt kokemus sekä tehdyt selvitykset olivat osoittaneet, että merkittävä osa 1990-luvulla perustetuista pienosuuskunnista oli jäänyt pieniksi yrityksiksi. Vaikutti myös siltä, että niiden työntekijöistä monet olivat vajaatyöllistyneitä. Huomattavaa osaa pienosuuskunnista voitiin kuitenkin luonnehtia potentiaalisiksi kasvuyrityksiksi. Syntyi arvio, että omin voimin nämä yritykset eivät saisi kasvu-urasta kiinni, joten tarvittaisiin verkostomainen liiketoimintamalli, johon liittyvään yritysyhteistyöhön tukeutuen pienosuuskunnat ja perustettavat uudet osuuskunnat voisivat pohjata toimintansa ja sen edelleen kehittämisen.

Alueellisesti voi taustaa kuvata esim. Lapin ja Porin osalta niin, että ennen projektia oli selkeästi nähtävissä, että Lapissa toimivien pienosuuskuntien ja muiden henkilöstöomisteisten yritysten yhteistyö oli ollut vain tilapäistä tai satunnaista vaikka tarvetta yhteistyölle oli selvästi olemassa. Toisaalta eräässä Porissa tehdyssä selvityksessä todettiin, että yrittäjät kaipaavat sijaisia toiminnalleen. Tähän osuuskuntamallilla pyrittiinkin vastaamaan.
 
Projektin tavoitteena oli antaa valmiuksia osuuskuntien vanhoille ja uusille jäsenille kehittää osuuskunnistaan entistä menestyksellisempiä yrityksiä. Tuloksena tavoiteltiin mm. liiketoiminnallisia malleja, joista osuuskunnat saisivat apua toimintansa kehittämiseen.

Projektin kohderyhmänä olivat pienosuuskunnat sekä muut henkilöstöomisteiset yritykset, joiden tuottavuutta, osaamista, työllistävyyttä ja kehittymistä hankkeen toimilla ja kehittämillä malleilla pyrittiin parantamaan.

	

3. Projektin toteutus ja yhteistyö

Osallistujien ja yritysten valinta

Projektiin valittiin ja valikoitui ensisijaisesti sen kohderyhmään kuuluvia yrityksiä ja niiden henkilöstöä. Yleisesti voi sanoa, että yritykset valikoituivat kiinnostuksen ja osallistujat koulutustarjonnan mukaan. Luonnollisena valintaperusteena oli halukkuus kehittää liiketoimintaa verkostoitumisen avulla sekä halu kehittää osaamista ja kykyä toimia oman yrityksen menestymisen hyväksi.

Joissakin tapauksissa osallistujat haastateltiin, esimerkiksi kaikki Satakunnassa kehitettyyn yrittäjien sijaismallin koulutukseen osallistuneet haastateltiin.

Projektin toteutus ja eri tahojen yhteistyö projektissa

Kunkin kumppanin palveluksessa oli vakituisesti koko- tai osa-aikaisia työntekijöitä sekä määräaikaisia erilaisten selvitystöiden tekijöitä. Kaiken kaikkiaan Netco-projekti on työllistänyt suoraan projektin työntekijöinä yli kymmentä henkilöä kolmen vuoden aikana.

Pellervo-Seura toimi projektin hallinnoijana, joka tarkoitti esim. rahaliikenteen osalta sitä, että muut kumppanit tilittivät projektissa syntyneet kustannuksensa kerran kuukaudessa Pellervoon, joka kävi tilitykset lävitse ja maksoi tilitysten mukaiset kulut kumppaneille. Pellervo puolestaan haki kustannukset maksuun Uudenmaan TE-keskukselta kerran kolmessa kuukaudessa.

Käytännön toteutusta on kuvattu edellä kohdassa 2, jossa on kooste projektin toteutuksesta, mutta tiivistäen voi sanoa, että aluehankkeet verkostoituivat tiiviisti alueillaan ja valtakunnallisesti ja järjestivät erilaisia osuuskuntatapaamisia, koulutustilaisuuksia, aluetapaamisia ym. aktiviteettia. 

Hankkeen ohjausryhmään kuuluivat edustajat jokaisesta osahankkeesta, ja yksi edustaja sekä Uudenmaan TE-keskuksesta että työministeriöstä. Ohjausryhmä kokoontui projektin aikana yhdeksän kerran eli keskimäärin kolmesti vuodessa.

Projektin työntekijät kokoontuivat työkokouksiin useamman kerran vuodessa. Usein ohjausryhmän kokoukset järjestettiin myös samassa yhteydessä.

Yleisesti työnjako toimi sillä periaatteella, että monia asioita tehtiin yhteistyössä kumppaneiden kesken esim. alueellisissa tilaisuuksissa luennoivat muidenkin aluehankkeiden työntekijät ja esimerkiksi lopputuote tehtiin kaikkien osaprojektien yhteistyöllä.                         
                                                                                                                                   
Työn- ja vastuunjako yhteistyökumppaneiden kesken

Netco-projekti oli valtakunnallinen, mutta se oli jaettu neljään alueeseen toteuttajien mukaan. Etelä-Suomen osahankkeesta ja koko projektin hallinnoinnista vastasi Pellervo-Seura, Itä-Suomen osahankkeesta vastasi Osuuskunta Idekoop, Länsi-Suomen osahankkeesta vastasi Sataosaajat Osuuskunta sekä Pohjois-Suomen hankkeesta Osuustoiminnan Kehittäjät – Coop Finland.

Kansallinen yhteistyö sujui mallikkaasti Pohjoisen, Itäisen, Eteläisen ja Läntisen Netcon välillä. Opiskelumateriaalin suunnittelu ja toteutus olivat oiva esimerkki yhteistoiminnan toteutumisesta.

Kansainvälinen yhteistyö

Hankkeen kansainvälinen yhteistyö alkoi vuonna 2005 keväällä Roomassa tehdyllä sopimuksella, jossa italialainen, puolalainen ja suomalainen Equal-hanke tekivät yhteistyösopimuksen osuustoiminnallisten ja sosiaalisten pienyritysten toimintojen kehittämisestä kansainvälisellä tasolla. Hankkeen yhteistyönimeksi muodostui IFIPO-hanke ja sille muodostettiin ohjausryhmä. Hankkeessa järjestettiin seminaareja, työpajoja sekä keskinäisiä opintovierailuja kunkin maan pienosuuskuntiin. Varsinaiset suuremmat seminaarit järjestettiin toukokuussa 2006 Poznanissa, Puolassa, syyskuussa 2006 Helsingissä sekä päätösseminaari marraskuussa 2007 Roomassa.

Lapin osahankkeella oli lisäksi rajat ylittävää yhteistyötä Barentsin alueella.	

4. Julkisuus ja tiedottaminen

Hankkeesta tiedotettiin ja kirjoitettiin runsaasti juttuja Pellervon julkaisemaan Osuustoiminta-lehteen, alueellisiin lehtiin kuten yrittäjälehtiin ym. paikallislehtiin. Hankkeesta tiedotettiin myös kumppaneiden verkkosivuilla, Netco-hankkeen ja IFIPO-hankkeen verkkosivuilla sekä jonkin verran myös muissa tiedotusvälineissä, kuten radiossa ja pari kertaa Satakunnan paikallistelevisiossakin.

Lisäksi hankkeesta tiedotettiin hankkeen julkaisuissa ja teematyön julkaisuissa.                                                                                                

                                                                                                                   

5. Ongelmat ja suositukset

Ongelmat projektin toteutuksessa 
- kuntarahoitusosuuden kerryttäminen on todella haastava tehtävä eivätkä kunnat helposti sitoudu etukäteen monivuotisiin hankkeisiin
- pienosuuskuntien ja yleensä pienten yritysten heikot taloudelliset resurssit ja verkostoyhteistyökulttuurin puute vaativat suurempaa panostusta niiden saamiseksi mukaan kehityshankkeisiin 

Suositukset projektien toimeenpanon kehittämiseksi
- kaikissa projekteissa voisi olla Equal-hankkeiden tapaan suunnitteluvaihe, jotta projektin lopulliset toteuttajat pääsisivät suunnittelemaan sitä, mitä tulevat tekemään (Netco-hankkeessa tämä toimi hyvin, kun toiminnan alussa oli suunnitteluvaihe)
- jos kuntarahaa välttämättä oltava, niin olisi toivottavampaa, että se voisi olla tarvittaessa kokonaan ns. laskennallista rahaa	

6. Projektin tulokset
Arvio tavoitteiden toteutumisesta ja kuvaus projektin konkreettisista tuloksista 
Netco-hanke tavoitteli ja onnistui vaikuttamaan pienten osuuskuntien toimintaan ja toimintaympäristöön siinä määrin positiivisesti, että sen voi sanoa saavuttaneen tavoitteensa pienten yritysten auttamisessa paremman menestyksen tielle. Hanke pystyi nostamaan esiin osuustoiminnallisen yritysmuodon vahvuuksia ja kykeni tuottamaan ja välittämään osuuskunnille ja niiden jäsenille sellaista tietoa ja osaamista, joita ne voivat hyödyntää omien yritystensä kehittämisessä ja saattamisessa paremman menestyksen tielle.

Erityisesti projekti oli hyödyn etsimistä osuuskuntien välisestä verkottumisesta ja yhteistyöstä. Osuuskuntien verkottuminen kehittyikin projektin edetessä tavoitteiden mukaisesti. Luottamus eri osuuskuntien vastuunottajien kesken näkyy hyvin esim. Porissa, jossa eri osuuskuntien toimitusjohtajat ovat vapaa-aikanaan osallistuneet vuoden ajan yhteiseen ryhmätyönohjaukseen.

Projektin tuloksena syntynyttä:

- ”Kehittyvä osuuskunta” –työkirja osuuskuntien jäsenten käyttöön auttamaan toiminnan kehittämisessä. Työkirjassa käsitellään mm. taloushallintoa, hinnoittelua, markkinointia, verkostoitumista ja yritysverkoston johtamista
- Em. Työkirjaa vastaava opintoaineisto verkkoon
- Materiaaleja käännetty myös englannin kielelle
- Useita selvityksiä osuuskuntien ja muiden henkilöstöomisteisten yritysten kehittämistarpeista mm. Kainuun osuuskuntien kehittämistarpeista, Sisä-Savon käsityöalan esiselvitys, Lapin käsityöosuuskuntien nykytilan kartoitus, Yrittäjien sijaisjärjestelmän selvitys
- Selvitysten ja aiemman kokemuksen pohjalta luotiin liiketoimintamalleja (mm. yrittäjien sijaispalvelu Sataska) joita myös esiteltiin valtakunnallisesti
- Neuvottu, konsultoitu, koulutettu ja oltu mukana usean yritysverkoston ja osuuskunnan syntyprosessissa
- Kirjoitettu kymmeniä lehtiartikkeleita
- Kansainvälisestä kumppanuudesta uusia ideoita suomalaisille osuuskunnille

7. Projektin innovatiivisuus  
- Uudenlainen yhteistyö alueellisesti yritysverkostojen rakentamisessa (esim. osuuskunnat, yrityspalvelut ja yrittäjäjärjestöt yhdessä)
- Projektin sisällä erilaisen asiantuntemuksen hyödyntäminen siten, että tarvittaessa palkattu projektin tuntityöntekijöiksi eri osa-alueiden asiantuntijoita
- Alueellisesti räätälöityjen mallien kehittäminen ja hyödyntäminen
- Tuettu itsearviointi projektin ohjauksessa

	

8. Toiminnan jatkuvuus 
- Projektissa tuotettuja materiaaleja jaetaan projektissa toimineiden kumppaneiden toimesta jatkossakin
- Hankkeen nettisivuja (kansallinen ja kansainvälinen hanke) ylläpidetään jatkossa mahdollisuuksien mukaan
- Kehitettyjen ja muodostettujen yhteistyöverkostojen toiminta jatkuu
- Kehitettyjä tuotteita pyritään ylläpitämään ja esim. Porissa kehitetty yrittäjien sijaispalvelumalli jää toimimaan
- Lappiin perustettu Lapin OK-palvelukeskus jää toimimaan
- Kaikki kumppanit jatkavat toimintaansa